Ne, dokumenti Pfizera nisu otkrili da je grafen oksid ipak sastojak cjepiva - Faktograf.hr
Reviewed by
Faktograf Bot
![Faktograf Bot](https://remedia.social/robot_icon.png)
Claim RatingFalse | Claim DateApril 4, 2023 |
Dezinformacija o grafen oksidu ponovno je oživjela zahvaljujući pogrešnoj interpretaciji dokumentacije koju je Pfizer poslao američkoj Upravi za hranu i lijekove.
Ilustracija: DALL-E
“Povjerljivi dokumenti Pfizera potvrđuju da se grafen oksid nalazi u cjepivima protiv Covida”, naslov je članka (arhivirano ovdje) objavljenog na portalu Epoha za koji je Faktograf u više navrata utvrdio da širi dezinformacije.
“Više od dvije godine spekuliralo se da “cjepiva” protiv Covid-19 sadrže grafen oksid, otrovnu tvar koja može izazvati čudne krvne ugruške i uništiti crvena krvna zrnca”, navodi autor na početku teksta.
Radi se o staroj dezinformaciji koja se često pojavljuje, a o kojoj je Faktograf pisao više puta. Velik doprinos širenju ove lažne informacija u Hrvatskoj je dao nekadašnji zviždač iz Imunološkog zavoda, a danas jedan od vodećih hrvatskih promotora antivakserskih dezinformacija Srećko Sladoljev. On je otišao toliko daleko da je tvrdio da unosom cjepiva postajemo (rijetki) mobilni uređaji, što je dokazivao pregledom raspoloživih Bluetooth veza. Potom se dezinformacija širila rubnim portalima, o čemu smo također pisali (ovdje, ovdje i ovdje).
Epoha tako tvrdi da je “američka Uprava za hranu i lijekove (FDA) sada potvrdila da se grafen oksid nalazi u mRNA Covid cjepivima nakon što je bila prisiljena objaviti povjerljive Pfizerove dokumente prema nalogu američkog Saveznog suda”.
![](https://faktograf.hr/site/wp-content/uploads/2023/04/pfizer-grafen-oksid-539x450.jpg)
Prema podacima platforme CrowdTangle, članak je podijeljen na dvije stranice na Facebooku, a prikupio je 51 dijeljenje, pet komentara i 1 ostalu reakciju.
Identičnu dezinformaciju ranije je kao netočnu razotkrilo više fact-checkerskih organizacija s engleskog govornog područja – Associated Press, Reuters, USA Today i Lead Stories.
Sastav Pfizerova cjepiva javno je dostupan i na popisu nema grafen oksida, materijala nastalog oksidacijom grafita, potvrdilo je više stručnjaka za AP.
Autor teksta na Epohi za svoje se navode poziva na Pfizerovu studiju koju je objavila Američka agencija za hranu i lijekove (FDA) pod nazivom “Strukturalna i biofizička karakterizacija šiljastog glikoproteina SARS-CoV-2 (P2 S) kao antigena cjepiva” (eng. Structural and Biophysical Characterization of SARS-CoV-2 Spike Glycoprotein (P2 S) as a Vaccine Antigen) i tvrdi da studija dokazuje da je grafen oksid sastojak Pfizerova cjepiva, ali to nije točno.
Grafen oksid koristi se za proučavanje strukture cjepiva, ne za proizvodnju
“Laički rečeno, studija se provodi kako bi se utvrdilo kako cjepivo djeluje. Studija je otkrila da je cjepivo koristilo mRNA kako bi uputilo vaše stanice da proizvode protein (nazvan P2 S), koji je šiljasti protein navodnog virusa Covid-19. Milijuni šiljastih proteina zatim se vežu za receptor zvan ACE2 na površini vaših stanica, pokrećući odgovor imunološkog sustava. Ali ono što je najzanimljivije u studiji je da na stranici 7 potvrđuje da proizvodnja Pfizerovog cjepiva protiv Covid-19 zahtijeva reducirani grafen oksid jer je on potreban kao baza za lipidne nanočestice”, navodi se dalje u tekstu.
Kako navodi Reuters, sinopsis prikazan na 3. stranici dokumenta objašnjava da je studija bila namijenjena karakterizaciji fizičkih svojstava verzije koronavirusnog proteina šiljka koji se koristi u Pfizer/BioNTech cjepivu protiv Covida-19. Autor teksta i korisnici interneta referiraju se na odjeljak “3.4 Cryo-EM od P2 S” na stranici 7 (snimka zaslona ovdje), koja opisuje metodu korištenu za vizualizaciju proteina pomoću vrste elektronske mikroskopije.
Referenca na grafen oksid može se pronaći u prvoj rečenici odjeljka i navodi sljedeće: „Za P2 S s oznakom TwinStrep, 4 μL pročišćenog proteina u koncentraciji od 0,5 mg/mL naneseno je na zlatnu Quantifoil R1.2/1.3 mrežicu od 300 mreža svježe prekriven grafen oksidom.”
Britansko Kraljevsko društvo za biologiju za Reuters je pojasnilo da je kriogeno-elektronska mikroskopija (cryo-EM) tehnika za proučavanje “strukturnog rasporeda bioloških uzoraka” smrzavanjem uzoraka na vrlo niskim temperaturama. Kombiniranjem različitih pogleda na molekularni uzorak, njegova se struktura može prevesti u 3D model.
Proces validacije cjepiva potpuno odvojen od proizvodnje cjepiva
Da je grafen oksid samo sastojak koji se koristi da bi se proučavala struktura cjepiva potvrdio je doktor Matthew Laurens, pedijatrijski specijalist za zarazne bolesti i istraživač u Centru za razvoj cjepiva Medicinskog fakulteta Sveučilišta Maryland. “Grafen oksid nije sastojak cjepiva”, naglasio je Laurens za AP.
Pfizerova studija odnosno dokument opisuje proces validacije cjepiva u laboratoriju, ističe liječnik Thomas Russo, ravnatelj Odsjeka za zarazne bolesti na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Buffalu za USA Today. “To pokazuje proces evaluacije, a ne kako je cjepivo napravljeno”, rekao je o dokumentu.
Na 7. stranici, dokument opisuje proces testiranja odnosno može li mRNA u cjepivu dovesti do proizvodnje proteina šiljka, ističe Russo. Opisani proces koristi rešetke od zlatne mreže prekrivene grafen oksidom kako bi se protein vizualizirao pod mikroskopom, a taj proces validacije potpuno je odvojen od proizvodnje cjepiva, napominje liječnik.
Glasnogovornica Pfizera je za Reuters, Lead Stories i USA Today također potvrdila da njihovo cjepivo ne sadrži grafen oksid.
“Potvrđujemo da se grafen oksid ne koristi u proizvodnji Pfizer-BioNTech cjepiva protiv Covida-19”, kratko su poručili iz Pfizera.
Zaključno, nije točno da su Pfizerovi dokumenti potvrdili da se grafen oksid nalazi u cjepivima protiv Covida. Ono što dokumenti koje je Pfizer ustupio Američkoj agenciji za hranu i lijekove pokazuju jest da se grafen oksid koristio u proučavanju strukture cjepiva, a to je proces koji je potpuno odvojen od proizvodnje cjepiva, što su potvrdili i stručnjaci. Također, na stranicama Europske agencije za lijekove kao i FDA-a može se pronaći sastav Pfizerova cjepiva i grafen oksid se ne nalazi na popisu. Stoga ovu objavu na portalu Epoha ocjenjujemo netočnom.